Az érzészavar olyan probléma, amely észrevétlenül befolyásolhatja életünk mindennapjait, mégis gyakran alábecsüljük őket. Bizonyára furcsa kenne, ha egy nap valaki felébred, és azt tapasztalja, hogy a keze zsibbad, bizsereg, vagy éppen teljesen érzéketlen. Esetleg egyszerű érintések vagy enyhe hőmérsékletváltozások is fájdalmasak lehetnek. Fontos, hogy az érzészavar nem csupán kellemetlenek, hanem komoly betegségek, például cukorbetegség, sclerosis multiplex, vagy akár vitaminhiány tünete is lehet.
Kórképek, melyek az érzészavar kialakulásához vezetnek
Az érzészavar okának felderítése
Foglaljon időpontot orvosainkhoz!
Az érzészavar olyan neurológiai állapotot takar, amelyben az érzékelés normális működése megváltozik. Ez a változás több dolgot is takarhat, egészen a csökkent érzékeléstől kezdve a túlzott érzékelésen át a más érzet kialakulásáig. Az érzékelés valójában az, amikor az agyunk feldolgozza a környezetünkből érkező ingereket, például a tapintást, a hőmérsékletet, a fájdalmat vagy az ízeket. Ha érzészavarral találkozunk, ezek az ingerek nem kerülnek megfelelően feldolgozásra, ami különféle problémákat okozhat és akár súlyos betegségek fennállására is utalhat.
Az érzészavar többféleképpen jelentkezhet. Előfordulhat, hogy az érzékenység csökken, így az érintett nem érez olyan jól dolgokat, mint korábban. Esetenként az érzékenység megnövekszik, és az érintett terület fájdalmasan reagálhat a normális ingerekre. Más esetekben az érzések szokatlanok lehetnek, például bizsergés, zsibbadás vagy égő érzés formájában. Ritkábban az érzészavar teljes érzéketlenséget is jelenthet, ahol az érintett területen egyáltalán nem érzékelhető semmi.
Az érzészavar mögött különféle okok állhatnak, mint például idegkárosodás, agyi események, vagy más neurológiai és orvosi problémák. Az ilyen típusú zavarok diagnosztizálása és kezelése orvosi szakértelmet igényel, mivel az alapvető okok feltárása és kezelése kulcsfontosságú az érintett életminőségének javítása érdekében.
Cikkek melyeket mindenképpen olvasson el!
Az érzészavar különböző típusokba sorolható, attól függően, hogy hogyan és milyen mértékben befolyásolják az érzékelést. A leggyakoribb típusok a következők:
Ezek az érzészavarok különféle neurológiai, orvosi vagy pszichiátriai állapotokhoz kapcsolódhatnak, és megfelelő diagnózis, valamint kezelés szükséges ahhoz, hogy az érintett személy életminősége javuljon. Kapcsolódó cikkünk
Ezért szükséges az EEG az epilepszia diagnózisához
Az érzészavar számos kórkép következménye lehet. Ezek a betegségek és állapotok különböző módon befolyásolják az idegrendszer működését, ami érzészavar kialakulásához vezet. Az alábbiakban lehet olvasni azokat a leggyakoribb kórállapotokat, melyek érzészavar kialakulásához vezetnek:
A perifériás neuropátia az idegek károsodása, amely leggyakrabban cukorbetegség, autoimmun betegségek, fertőzések vagy toxinok hatására alakul ki. A perifériás neuropátia okozta érzészavar különféle formákban jelentkezhet, mint például zsibbadás, bizsergés, égő érzés vagy teljes érzéketlenség a végtagokban. Az érzészavar mértéke és típusa az érintett idegek károsodásának súlyosságától függ.
A sclerosis multiplex egy autoimmun betegség, amely az agy és a gerincvelő idegrostjait támadja meg. Az SM-ben szenvedő betegek gyakran tapasztalják az érzészavar speciális tüneteit, mint például zsibbadás, bizsergés vagy akár súlyos fájdalom. Az érzészavarok az SM-es betegek életminőségét jelentősen befolyásolják, mivel a betegség progresszív lefolyása során idővel súlyosbodhatnak.
A stroke az agyi vérkeringés hirtelen megszakadása miatt alakul ki, ami az agyszövet károsodásához vezet. A stroke következtében kialakuló érzészavar gyakran az érintett agyterületnek megfelelő testrészen jelentkezik. Az érzészavar ebben az esetben is, ahogyan a korábbi kórállapotokba szibtén jelentkezhet bizsergés, fájdalom vagy égő érzés formájában. A rehabilitáció és a fizioterápia segíthet az érzészavar enyhítésében.
A cukorbetegség hosszú távú szövődményei közé tartozik a diabéteszes neuropátia, amely az idegek károsodását okozza. A diabéteszes neuropátia egyik leggyakoribb tünete az érzészavar, amely zsibbadás, bizsergés vagy égő érzés formájában jelentkezik, különösen a lábakban és a kezekben, kesztyűujjszerűen. Az érzészavarok súlyossága az idő múlásával fokozódhat, és sajnos jelentős hatással lehet a betegek életminőségére.
A gerincvelő sérülései, például a traumás balesetek, érzészavar kialakulásához vezethetnek, amennyiben sérült a gerincvelő. Az ilyen sérülések a sérülés helyétől és súlyosságától függően részleges vagy teljes érzéketlenséget okozhatnak az érintett területeken. Az érzészavar mellett motoros zavarok és bénulás is jelentkezhetnek, ami további komplikációkat okozhat.
A herpes zoster vírusfertőzés, amely a bárányhimlő vírus újraaktiválódása következtében alakul ki, gyakran súlyos fájdalommal és érzészavarral jár, amelya leggyakrabban égő érzés és súlyos fájdalom képében jelentkezik. Az érzészavarok a bőrkiütések megjelenése előtt és után is fennállhatnak, és posztherpetikus neuralgia formájában hosszan elhúzódhatnak.
A B12-vitamin hiánya az idegrendszer működésének zavarához vezethet, amely érzészavarokat okoz. A hiány következtében kialakuló érzészavarok gyakran zsibbadás, bizsergés és érzéketlenség formájában jelentkeznek, különösen a végtagokban. A B12-vitamin pótlása segíthet enyhíteni az érzészavar tüneteit és megelőzni a további idegkárosodást.
A carpalis alagút szindróma a kéztő-alagútban futó ideg (nervus medianus) nyomása miatt alakul ki, ami érzészavar megjelenését okozza a kéz és az ujjak területén. Az érzészavarok közé tartozik a zsibbadás, bizsergés és gyengeség az érintett kézben. Az alagút szindróma kezelése magában foglalhatja a pihenést, fizioterápiát, és súlyos esetekben sebészeti beavatkozást.
Az érzészavar sokféle neurológiai kórállapothoz kapcsolódhat és lehet akár az első, kórjelző tünete. Mivel az érzészavar egy tünet, melynek hátterében az esetek nagy többségében valamilyen konkrét betegség húzódik meg, így az életminőség javításához elsősorban az érzészavar kiváltó okát kell kezelni. Az érzészavar hátterében meghúzódó ok diagnózisa kulcsfontosságú a helyes kezelés tekintetében.
Az érzészavar okának felderítése alapos orvosi vizsgálatot és különböző diagnosztikai módszereket igényel. Az alábbi lépések segíthetnek az érzészavar pontos okának meghatározásában:
Az orvos az első vizsgálat alkalmával részletesen kikérdezi a beteget a tünetek kezdetéről, jellegéről és időbeli lefolyásáról. Fontos információk közé tartoznak:
Az orvos elvégzi a fizikális és neurológiai vizsgálatot, amely magában foglalja:
A laboratóriumi tesztek segíthetnek a különböző okok felderítésében:
A képalkotó technikák segítenek az anatómiai elváltozások és sérülések azonosításában:
Ezek a tesztek az ideg- és izomfunkciók értékelésére szolgálnak:
A gerincvelői folyadék elemzése segíthet az idegrendszeri fertőzések, gyulladások vagy autoimmun betegségek diagnosztizálásában, amelyek az érzészavar megjelenését okozhatták.
Egyes esetekben további speciális tesztekre lehet szükség, például:
Néha több szakorvos együttműködése szükséges az érzészavar okának pontos felderítéséhez, például neurológus, endokrinológus, reumatológus vagy infektológus bevonásával. Ebből is látható, hogy az érzészavar egy igen komplex tünet, és az okának a felderítése alapos vizsgálatokat és nagy körültekintést igényel.
Az érzészavar okának megtalálása tehát összetett folyamat, amely a beteg részletes kórtörténetének felvételétől kezdve a különböző diagnosztikai vizsgálatokon át a szakorvosokkal való konzultációig terjed. A pontos diagnózis elengedhetetlen a megfelelő kezelés megkezdéséhez és az életminőség javításához. Nyugtalan láb szindróma-Neurológiai Központ Cukorbeteg és bizsereg a lába? Ez lehet az oka!-Cukorbeteg Központ Milyen esetekben segít a diagnosztizálásban az ENG és az EMG vizsgálat? - Neurológiai KözpontKapcsolódó cikkek, melyek érdekelhetik Önt:
Az érzészavar terápiája az alapbetegség kezelésére és a tünetek enyhítésére összpontosít. Ebben az esetben lehet gyógyszeres kezelés alkalmazni, ami magában foglalhat gyulladáscsökkentőket, fájdalomcsillapítókat, antidepresszánsokat, antikonvulzív szereket és vitaminpótlást egyaránt. Fizikoterápiás módszerek, mint a rehabilitációs gyakorlatok, masszázs és elektrostimuláció, segíthetnek az izomerő és érzékelés javításában. Alternatív terápiák, mint az akupunktúra, valamint relaxációs technikák csökkenthetik a fájdalmat és a stresszt. Súlyos esetekben azonban sebészeti beavatkozások is szükségesek lehetnek. Az életmódbeli változtatások, mint az egészséges táplálkozás és a rendszeres testmozgás, szintén fontosak az állapot javítása érdekében. Pszichológiai támogatás, például pszichoterápia és támogató csoportok, segíthetnek a krónikus fájdalom és a pszichológiai stressz kezelésében. Az optimális kezelési terv mindig személyre szabott és gyakran többféle terápiás megközelítést kombinál. Neurológiai szakorvosi vizsgálatok az alábbi betegségekben: Elektrofiziológiai vizsgálatok (ENG/EMG): Kizárólag felnőtt ellátás (18 éves kor felett) Rendelési helyszíne: 1147 Budapest, Csömöri út 18. Rendelés típusa: ENG/EMG vizsgálatok végzése. Személyes, rendelői vizit. Téma szakértője
Dr. Mayer Ibolya